Prečišćeni tekst Zakona o stručnom obrazovanju obuhvata sljedeće propise:
1. Zakon o stručnom obrazovanju ("Službeni list Republike Crne Gore", br. 064/02 od 28.11.2002),
2. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju ("Službeni list Republike Crne Gore", br. 049/07 od 10.08.2007),
3. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju ("Službeni list Crne Gore", br. 045/10 od 04.08.2010),
4. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju ("Službeni list Crne Gore", br. 039/13 od 07.08.2013),
5. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju ("Službeni list Crne Gore", br. 047/17 od 19.07.2017),
6. Zakon o izmjeni Zakona o stručnom obrazovanju ("Službeni list Crne Gore", br. 145/21 od 31.12.2021), u kojima je naznačen njihov dan stupanja na snagu.
ZAKON
O STRUČNOM OBRAZOVANJU
("Službeni list Republike Crne Gore", br. 064/02 od 28.11.2002, 049/07 od 10.08.2007, "Službeni list Crne Gore", br. 045/10 od 04.08.2010, 039/13 od 07.08.2013, 047/17 od 19.07.2017, 145/21 od 31.12.2021)
I OSNOVNE ODREDBE
Član 1
Stručno obrazovanje se stiče na nivou nižeg, srednjeg i višeg stručnog obrazovanja, na način i pod uslovima propisanim ovim zakonom.
Ciljevi
Član 2
Cilj stručnog obrazovanja je:
   1) omogućavanje sticanja znanja i razvoj vještina i ključnih kompetencija koje odgovaraju zahtjevima savremenog, demokratski i ekonomski razvijenog društva i tržišne privrede;
   2) obezbjeđivanje sticanja kvalifikacija učenicima i odraslima, koje im omogućavaju ravnopravno učešće na tržištu rada;
   3) obezbjeđivanje znanja i sposobnosti neophodnih za život i rad, lična interesovanja, profesionalni razvoj ličnosti i za dalje obrazovanje;
   3a) omogućavanje karijerne orijentacije;
   4) obezbjeđivanje uslova za proširivanje znanja u okviru zanimanja;
   5) kompatibilnost sistema stručnog obrazovanja u Crnoj Gori (u daljem tekstu: Crna Gora) sa obrazovanjem u razvijenim demokratskim zemljama;
   5a) podsticanje, razumijevanje, tolerancija, solidarnost i uvažavanje različitosti;
   6) razvijanje svijesti učenika o potrebi cjeloživotnog učenja.
Školarina
Član 2a
Za sticanje stručnog obrazovanja u ustanovi koja se finansira iz javnih prihoda redovni učenik, odnosno polaznik u višoj stručnoj školi (u daljem tekstu: učenik) ne plaća školarinu.
Dostupnost stručnog obrazovanja
Član 2b
Stručno obrazovanje dostupno je svim licima i ne može biti neposredno ili posredno ograničeno po osnovu: pola, rase, boje kože, jezika, vjere, bračnog stanja, političkog ili drugog ubjeđenja, nacionalnog, etničkog ili drugog porijekla, imovinskog stanja, invalidnosti, ili po drugom sličnom osnovu, položaju ili okolnosti, u skladu sa posebnim zakonom.
Izvođači
Član 3
Stručno obrazovanje obavljaju škole ili škole zajedno sa poslodavcem, u skladu sa obrazovnim programom.
Ugovor o nastavi, odnosno obrazovanju
Član 4
Škola može izvoditi stručno obrazovanje u cjelini ili teorijski dio u školi, a praktično obrazovanje ili dio praktičnog obrazovanja kod poslodavca.
Obim praktičnog obrazovanja kod poslodavca određuje se obrazovnim programom.
Ako stručno obrazovanje izvodi škola, a dio praktičnog obrazovanja se izvodi kod poslodavca, međusobna prava i obaveze između škole i poslodavca, kao i prava i obaveze učenika, uređuju se ugovorom o praktičnoj nastavi.
Ugovor iz stava 3 ovog člana je upravni ugovor koji zaključuju direktor škole i poslodavac.
Ako praktično obrazovanje izvodi u cjelini poslodavac, međusobna prava i obaveze učenika i poslodavca uređuju se individualnim ugovorom o obrazovanju koji zaključuju poslodavac i roditelj, staratelj, odnosno usvojilac (u daljem tekstu: roditelj) učenika, u skladu sa ovim zakonom.
Uslove koje mora da ispunjava poslodavac iz stava 3 ovog člana utrđuje škola, a uslove koje mora da ispunjava poslodavac iz stava 5 ovog člana utvrđuje Centar za stručno obrazovanje.
Vrste stručnih škola
Član 5
Stručne škole su:
   1) dvogodišnja stručna škola;
   2) trogodišnja stručna škola;
   3) četvorogodišnja stručna škola;
   4) viša stručna škola;
   5) umjetnička škola.
Kvalifikacije nivoa obrazovanja i stručne kvalifikacije
Član 6
U dvogodišnjoj stručnoj školi se stiče kvalifikacija nivoa nižeg stručnog obrazovanja u trajanju od dvije godine.
U trogodišnjoj, odnosno četvorogodišnjoj stručnoj školi se stiče kvalifikacija nivoa srednjeg stručnog obrazovanja u trajanju od tri, odnosno četiri godine.
Izuzetno od st. 1 i 2 ovog člana, u ustanovi za vaspitanje i obrazovanje djece sa posebnim obrazovnim potrebama (resursni centar) realizacija obrazovno-vaspitnog rada može se produžiti za jednu školsku godinu, u skladu sa obrazovnim programom.
U umjetničkoj školi stiče se kvalifikacija nivoa srednjeg stručnog obrazovanja u trajanju od četiri godine.
U višoj stručnoj školi se stiče kvalifikacija nivoa višeg stručnog obrazovanja u trajanju od dvije godine.
Sa sticanjem kvalifikacije nivoa obrazovanja iz st. 1, 2 i 3 ovog člana stiču se odgovarajuće stručne kvalifikacije, koje su dio nacionalnog okvira kvalifikacija, u skladu sa obrazovnim programom.
Osposobljavanje i usavršavanje
Član 7
Radi sticanja, osavremenjavanja ili dopuna znanja, vještina i kompetencija potrebnih za rad i radi pripreme za tržište rada, škola ili poslodavac može organizovati osposobljavanje i usavršavanje u trajanju do jedne godine, na osnovu kojeg se može steći odgovorajuća stručna kvalifikacija, koja može biti uvažena u nastavku obrazovanja, odnosno sticanju nivoa obrazovanja, u skladu sa zakonom.
Obrazovanje odraslih lica
Član 8
Stručno obrazovanje odraslih lica ostvaruje se u skladu sa ovim zakonom i posebnim propisima.
Posebne potrebe
Član 9
Stručno obrazovanje lica sa posebnim obrazovnim potrebama ostvaruje se u skladu sa ovim zakonom i posebnim propisima.
Pojmovnik
Član 10
Pojedini izrazi u ovom zakonu imaju značenje:
   1) "stručno obrazovanje" je obrazovanje i osposobljavanje učenika za obavljanje stručnih poslova različitih nivoa složenosti za dalje obrazovanje;
   2) "izvođači obrazovno-vaspitnog rada" su škole i druga pravna i fizička lica;
   3) "poslodavac" je pravno ili fizičko lice kod koga se stiče stručno obrazovanje;
   4) Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 45/10)
   5) Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 45/10)
   6) Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 45/10)
   7) "obrazovni program" je program na osnovu kojeg se ostvaruje stručno obrazovanje;
   8) "praktično obrazovanje" je oblik nastave u kojoj učenik stiče praktična znanja i primjenjuje teorijska znanja u praksi;
   9) "nastavna godina" je period u kojem se ostvaruje redovna nastava;
   10) "školska godina" je period u kojem se ostvaruju redovna nastava i ostali oblici obrazovno-vaspitnog rada;
   11) "klasifikacioni period" je dio polugodišta (nastavne godine) u kojem se realizuje nastavni plan i program i ocjenjuje učenik;
   12) "ugovor o praktičnoj nastavi" je ugovor o realizaciji dijela praktičnog obrazovanja kod poslodavca;
   13) "individualni ugovor o obrazovanju" je ugovor o realizaciji praktičnog obrazovanja u cjelini kod poslodavca;
   13a) "kvalifikacija" je formalni ishod procesa provjere koja se dobija kada nadležna institucija utvrdi da je lice postiglo ishode učenja, u skladu sa postavljenim standardima;
   13b) "kvalifikacija nivoa obrazovanja" je kvalifikacija koja se stiče završetkom programa formalnog obrazovanja, potvrđuje se diplomom i omogućava nastavak obrazovanja ili uključivanje na tržište rada;
   13c) "stručna kvalifikacija" je formalno priznata kvalifikacija na osnovu nacionalnih standarda zanimanja i stečena u postupku provjere znanja, vještina i kompetencija ili na osnovu dijela javno važećeg obrazovnog programa. Potvrđuje se sertifikatom, omogućava uključivanje na tržište rada i može biti uvažena u nastavku obrazovanja i sticanju nivoa obrazovanja;
   14) Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 45/10)
   15) "učenici sa posebnim obrazovnim potrebama" su učenici sa smetnjama i teškoćama u razvoju;
   16) "javno važeći obrazovni program" je program na osnovu kojeg se ostvaruje obrazovanje i vaspitanje i čijim se završetkom stiče kvalifikacija nivoa obrazovanja, kao i stručne kvalifikacije u skladu sa zakonom;
   17) "standardi stručnog obrazovanja" su normativi koji se donose na nacionalnom nivou i definišu zanimanja, ciljeve i sadržaje učenja, evaluaciju ocjenjivanja i uslova u kojima se realizuje proces obrazovanja;
   18) "standard zanimanja" je dokument koji propisuje sadržaj stručne kvalifikacije na određenom nivou zahtjevnosti i određuje potrebna znanja, vještine i kompetencije za obavljanje ključnih poslova u zanimanju;
   18a) "standard kvalifikacije" je dokument koji sadrži podatke o tipu kvalifikacije, nivou, odnosno podnivou kvalifikacije, broju stečenih kreditnih tačaka, tj. trajanju obrazovanja za sticanje kvalifikacije, ishodima učenja i dr;
   19) "majstorski ispit" je oblik postsekundarnog obrazovanja koji se polaže nakon trogodišnjeg, odnosno četvorogodišnjeg obrazovanja i određenog radnog iskustva;
   20) "eksterni ispit" je ispit koji se polaže na način i po postupku koji je propisan od strane nadležnog organa;
   21) "kreditna tačka" je mjerna jedinica za vrednovanje rada koju treba da ostvari učenik radi postizanja ishoda učenja i predstavlja brojčano izražen obim ishoda učenja koje prosječan učenik dostigne za 25 časova aktivnosti (teorijska i praktična nastava, vježbe, seminarski i projektni zadaci, istraživački rad, priprema za ispite i dr.);
   21a) "kreditno vrednovanje" je numeričko određivanje vrijednosti ishoda učenja u okviru određene kvalifikacije;
   21b) "Nacionalni okvir kvalifikacija (u daljem tekstu: okvir kvalifikacija)" je instrument za razvrstavanje kvalifikacija u skladu sa opisima nivoa, iskazanih kroz znanja, vještine i kompetencije, koji treba da poveže i uskladi pojedine podsisteme kvalifikacija i poboljša preglednost, dostupnost, napredovanje i kvalitet kvalifikacija, u skladu sa potrebama tržišta rada i društva u cjelini;
   22) "modul" je programski i organizacioni dio obrazovnog programa ili programa obrazovanja, koji obuhvata skup funkcionalno povezanih znanja, vještina i stavova, odnosno kompetencija, izraženih ishodima učenja i realizuje se kroz različite oblike obrazovno-vaspitnog rada (teorijska nastava, vježbe, praktična nastava);
   22a) "EUROPASS" je skup dokumenata, ujednačenih u Evropi, koji omogućava transparentnost i uporedivost stečenih kvalifikacija, mobilnost i cjeloživotno učenje;
   23) "ključna kompetencija" je prenosivi multifunkcionalni paket znanja, vještina i stavova koji su potrebni pojedincu za lično ispunjenje i razvoj, inkluziju i zapošljavanje.
Obezbjeđivanje kvaliteta
Član 10a
Obezbjeđivanje kvaliteta stručnog obrazovanja vrši se putem interne i eksterne evaluacije, u skladu sa zakonom.
Nadzor
Član 11
Nadzor nad sprovođenjem odredaba ovog zakona vrši organ državne uprave nadležan za poslove prosvjete (u daljem tekstu: Ministarstvo), u skladu sa zakonom.
Inspekcijski nadzor nad sprovođenjem ovog zakona vrši prosvjetna inspekcija.
Upotreba rodno osjetljivog jezika
Član 11a
Svi izrazi koji se u ovom zakonu koriste za fizička lica u muškom rodu obuhvataju iste izraze u ženskom rodu.
II UPIS
Konkurs
Član 12
Upis u stručnu školu (u daljem tekstu: škola) vrši se na osnovu javnog konkursa, u junskom i avgustovskom roku.
Konkurs iz stava 1 ovog člana, na predlog škole, raspisuje Ministarstvo, po pravilu, šest mjeseci prije početka školske godine (do kraja marta).
Izuzetno od stava 1 ovog člana, konkurs za upis za obrazovanje odraslih lica škola, odnosno poslodavac može objaviti i u drugim rokovima, do kraja oktobra, uz saglasnost Ministarstva.
Izuzetno od stava 2 ovog člana, konkurs za upis vanrednih učenika i konkurs za upis za više stručno obrazovanje Ministarstvo može objaviti i u drugim rokovima, do kraja septembra.
Upis
Član 13
Status učenika stiče se upisom u školu.
Učenik se upisuje u školu kao redovni ili vanredni učenik.
Redovni učenik stiče obrazovanje redovnim pohađanjem nastave.
Vanredni učenik stiče obrazovanje pohađanjem pripremne nastave (instruktivno-konsultativne nastave) i polaganjem ispita, u skladu sa ovim zakonom.
Paralelno obrazovanje
Član 14
Učenik ima pravo da paralelno stiče obrazovanje, odnosno da prati više obrazovnih programa.
U slučaju iz stava 1 ovog člana, škole sporazumno utvrđuju način ispunjavanja obaveza učenika.
Učeniku iz stava 1 ovog člana mogu se priznati ocjene iz opšteobrazovnih i stručnoteorijskih predmeta i modula ukoliko se predmetni programi i nastavni sadržaji modula ne razlikuju, o čemu odlučuje nastavničko vijeće.
Opšti uslovi
Član 15
U školu za sticanje nižeg i srednjeg stručnog obrazovanja može se upisati lice koje je završilo osnovnu školu i nije starije od 17 godina života, ako ovim zakonom nije drukčije određeno.
Za određene obrazovne programe, kao poseban uslov za upis, može se propisati posebna nadarenost, odnosno sposobnost, završetak posebnog obrazovnog programa i radno iskustvo, u skladu sa obrazovnim programom.
Upis stranih državljana
Član 16
Državljanin druge države, lice bez državljanstva, azilant ili iseljenik može se upisati u školu po uslovima kao i crnogorski državljanin, u skladu sa ovim zakonom.
Lice koje je završilo osnovnu školu u inostranstvu može se upisati u školu, ako mu se prizna obrazovna isprava u skladu sa zakonom.
Škola je dužna da učeniku iz stava 1 ovog člana i učeniku crnogorskom državljaninu koji ne poznaje ili nedovoljno poznaje jezik na kojem se izvodi nastava pruži pomoć u savladavanju jezika.
Ministarstvo može odrediti broj upisnih mjesta za lica iz stava 1 ovog člana u okviru programa za razmjenu učenika.
Niže stručno obrazovanje
Član 17
U dvogodišnju stručnu školu može se upisati lice koje je završilo:
   - osnovnu školu;
   - osnovnu školu po prilagođenom programu;
   - najmanje sedmi razred osnovne škole, a redovno je pohađalo nastavu do 15. godine života.
Srednje stručno obrazovanje
Član 18
U trogodišnju stručnu školu može se upisati lice koje je završilo osnovnu školu.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, u trogodišnju stručnu školu u odgovarajući razred može se upisati lice koje je završilo dvogodišnju stručnu školu i položilo dopunske i diferencijalne ispite.
U četvorogodišnju stručnu školu može se upisati lice koje je završilo osnovnu školu.
Izuzetno od stava 3 ovog člana, u prvi, odnosno četvrti razred četvorogodišnje stručne škole može se upisati lice koje je završilo dvogodišnju stručnu školu, odnosno trogodišnju stručnu školu i položilo dopunske i diferencijalne ispite.
Više stručno obrazovanje
Član 19
U višu stručnu školu može se upisati, u skladu sa obrazovnim programom lice koje je završilo:
   - četvorogodišnju srednju školu;
   - trogodišnju stručnu školu i položilo majstorski ispit.
Kriterijumi
Član 20
Upis u trogodišnju, odnosno četvorogodišnju stručnu školu se vrši na osnovu sljedećih kriterijuma:
   1) opšteg uspjeha u posljednjem ciklusu osnovne škole;
   2) uspjeha na eksternoj provjeri znanja na kraju osnovnog obrazovanja;
   3) uspjeha iz dva nastavna predmeta u osnovnoj školi koji su značajni za sticanje obrazovanja;
   4) rezultata sa državnih i međunarodnih takmičenja, odnosno dodijeljenog priznanja.
Kriterijumi iz stava 1 ovog člana vrednuju se određenim brojem bodova.
Minimalni broj bodova, koji se ostvari primjenom kriterijuma iz stava 1 ovog člana koji su potrebni za upis u četvorogodišnju stručnu školu za školsku godinu (upisne rokove) utvrđuje Ministarstvo, najkasnije do kraja nastavne godine.
Izuzetno od st. 1, 2 i 3 ovog člana, kandidati sa posebnim obrazovnim potrebama koji ispunjavaju uslove propisane ovim zakonom, upisuju se u skladu sa rješenjem o usmjeravanju u obrazovni program.
Način, postupak i vrednovanje kriterijuma za upis u trogodišnju, odnosno četvorogodišnju stručnu školu i za upis u višu stručnu školu propisuje Ministarstvo.
Poseban uslov za upis
Član 21
Ukoliko praktično obrazovanje u cjelini obavlja poslodavac poseban uslov za upis u trogodišnju stručnu školu je zaključen individualni ugovor o obrazovanju.
Uslov za upis u umjetničku školu je izražena nadarenost i sklonost za umjetničko izražavanje, u skladu sa obrazovnim programom.
Promjena programa
Član 22
Učenik može tokom školovanja promijeniti upisani obrazovni program samo nakon završenog prvog razreda, odnosno školske godine u višoj stručnoj školi (u daljem tekstu: razred), u okviru istog nivoa obrazovanja.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, učenik trogodišnje stručne škole može promijeniti upisani obrazovni program nakon I ili II razreda, u okviru istog nivoa obrazovanja.
Učenik koji mijenja obrazovni program mora zadovoljiti na provjeri nadarenosti i sklonosti ukoliko se za obrazovni program u koji se upisuje traži provjera nadarenosti i sklonosti prilikom upisa.
Prestanak statusa redovnog učenika
Član 23
Status redovnog učenika prestaje:
   1) završavanjem obrazovanja;
   2) ispisivanjem iz škole;
   3) samovoljnim napuštanjem škole;
   4) isključenjem iz škole;
   5) ako dva puta ponovi isti razred u istom obrazovnom programu;
   6) ako u toku nastavne godine ima 30 i više neopravdanih časova.
Rješenje o prestanku statusa redovnog učenika iz stava 1 tač. 3 i 5 ovog člana donosi direktor škole.
Rješenje o prestanku statusa redovnog učenika iz stava 1 tačka 6 ovog člana donosi direktor škole na osnovu odluke nastavničkog vijeća.
Rješenje iz st. 2 i 3 ovog člana donosi se u skraćenom upravnom postupku.
Učenik iz stava 1 tač. 4 i 6 ovog člana ima pravo polaganja razrednog ispita u toj školi u istoj školskoj godini i obavezu da pohađa pripremnu nastavu, u skladu sa članom 90a ovog zakona, ukoliko mu je status redovnog učenika prestao u prvom polugodištu.
Odredba stava 3 ovog člana ne odnosi se na polaznika u višoj stručnoj školi.
Prelazak u drugu školu
Član 23a
Učenik se može, u toku nastavne godine, najkasnije do 1. marta tekuće godine, ispisati iz škole koju pohađa i upisati u drugu školu, na osnovu svjedočanstva prethodnog razreda i ispisnice izdate od škole.
U slučaju iz stava 1 ovog člana, učenik je dužan da se upiše u roku od pet dana od dana izdavanja ispisnice.
Napuštanje škole
Član 24
Učenik je samovoljno napustio školu ako pet dana uzastopno neopravdano ne pohađa nastavu.
Vaspitne, odnosno disciplinske mjere
Član 25
Prema učenicima koji ne ispunjavaju obaveze utvrđene zakonom i opštim aktom škole mogu se izreći vaspitne mjere i to: opomena, ukor i isključenje iz škole.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, prema polazniku u višoj stručnoj školi koji ne ispunjava obaveze utvrđene zakonom i opštim aktom škole mogu se izreći disciplinske mjere: opomena, ukor i isključenje iz škole.
Isključenje učenika iz škole se može izreći do kraja školske godine, s pravom polaganja razrednog ispita u istoj školskoj godini.
Škola obavještava pisanim putem učenika i roditelja o izrečenoj vaspitnoj mjeri iz stava 1 ovog člana u roku od tri dana od dana izricanja vaspitne mjere.
Način i postupak izricanja vaspitnih, odnosno disciplinskih mjera uređuje se propisom Ministarstva.
Isključenje iz škole
Član 26
Odluku o isključenju učenika iz škole donosi nastavničko vijeće.
Na osnovu odluke iz stava 1 ovog člana, direktor škole, u roku od tri dana, donosi rješenje i uručuje ga učeniku, odnosno roditelju.
Protiv rješenja o isključenju učenika iz škole i rješenja o prestanku statusa redovnog učenika iz člana 23 st. 2 i 3 ovog zakona, učenik odnosno roditelj ima pravo žalbe Ministarstvu u roku od osam dana od dana prijema rješenja.
Učenika iz stava 3 ovog člana koji ugrožava bezbjednost i sigurnost drugih učenika i zaposlenih, kao i imovinu škole, direktor može udaljiti iz škole do donošenja drugostepene odluke.
O udaljenju učenika iz škole direktor odlučuje rješenjem, na koje učenik, odnosno roditelj ima pravo žalbe školskom odboru u roku od tri dana od dana dostavljanja rješenja.
Odluku iz stava 5 ovog člana školski odbor donosi u roku od osam dana od dana dostavljanja žalbe.
Protiv rješenja Ministarstva iz stava 3 ovog člana i odluke školskog odbora iz stava 6 ovog člana ne može se voditi upravni spor.
Shodna primjena zakona
Član 27
Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 47/17)
Konačnost odluke
Član 28
Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 47/17)
Pohvaljivanje i nagrađivanje
Član 29
Učenici koji se ističu u učenju i vladanju pohvaljuju se i nagrađuju.
Kriterijumi i postupak za dodjeljivanje pohvala i nagrada uređuju se opštim aktom škole.
Prilagođavanje nastavnih obaveza
Član 30
Učeniku koji se samostalno ili u okviru sportskog kluba priprema za međunarodno takmičenje u sportu (u daljem tekstu: učenik sportista), na predlog nacionalnog sportskog saveza, učeniku koji se priprema za međunarodno takmičenje u znanju ili učeniku zbog izuzetnih ličnih, porodičnih i socijalnih prilika može se prilagoditi ispunjavanje nastavnih obaveza na način propisan aktom škole.
Učeniku koji se paralelno obrazuje, učeniku sportisti ili učeniku zbog izuzetnih ličnih, porodičnih i socijalnih prilika, koji ne završi obaveze iz obrazovnog programa iz opravdanih razloga, status redovnog učenika može se produžiti najviše za dvije godine.
Odluku o produžetku statusa redovnog učenika donosi direktor škole, na predlog nastavničkog vijeća.
III OBRAZOVNO-VASPITNI RAD
Standardi zanimanja i standardi kvalifikacije
Član 31
Obrazovni programi stručnog obrazovanja na osnovu kojih se stiče javno važeće obrazovanje razvijaju se na osnovu standarda zanimanja i standarda kvalifikacija.
Standarde zanimanja iz stava 1 ovog člana donosi ministarstvo nadležno za poslove rada, na predlog Savjeta za kvalifikacije.
Standard kvalifikacije donosi Savjet za kvalifikacije.
Standard zanimanja i standard kvalifikacije su osnov za izradu programa usavršavanja i osposobljavanja na osnovu kojih se stiče stručna kvalifikacija, u skladu sa zakonom.
Obrazovni programi
Član 32
Obrazovni program radi se na osnovu standarda kvalifikacije koji objedinjava više standarda zanimanja.
Standardi zanimanja iz stava 1 ovog člana mogu biti različitih nivoa zahtjevnosti.
Obrazovni programi se vrednuju kreditnim tačkama.
Kriterijume za vrednovanje obrazovnih programa donosi Nacionalni savjet za obrazovanje (u daljem tekstu: Nacionalni savjet).
Obrazovni programi sadrže predmete i module.
Modul, odnosno moduli urađeni na osnovu standarda zanimanja omogućava sticanje stručne kvalifikacije, u skladu sa zakonom.
Završetkom modula, odnosno završetkom modula i polaganjem dopunskih, odnosno diferencijalnih ispita u skladu sa obrazovnim programom i polaganjem ispita na kraju obrazovanja učenik može steći kvalifikaciju nivoa obrazovanja.
Sadržaj nastavnog plana
Član 33
Nastavni plan obrazovnog programa stručnog obrazovanja sadrži obavezni i izborni dio.
Obavezni dio sadrži osnovne predmete ili module koji su obavezni za sve učenike određenog obrazovnog programa.
Izborni dio obuhvata predmete ili module koje učenik bira prema svojim sklonostima. Izborni dio može biti u funkciji sticanja stručne kvalifikacije ili proširivanja opštih i stručnih znanja.
Godišnji program rada
Član 34
Obrazovno-vaspitni rad se obavlja na osnovu godišnjeg plana i programa rada.
Godišnjim programom rada se utvrđuju: organizacija obrazovno-vaspitnog rada; interno obezbjeđivanje kvaliteta; oblici, sadržaj i raspored izvršenja zadataka; plan upisa; rokovi polaganja ispita; stručno usavršavanje nastavnika; saradnja sa socijalnim partnerima (poslodavcima, udruženjima) i drugo.
Oblici obrazovno-vaspitnog rada
Član 35
Obrazovno-vaspitni rad obuhvata:
   1) teorijsku nastavu;
   1a) vježbe;
   2) praktično obrazovanje (praktičnu nastavu);
   3) dopunsku i dodatnu nastavu;
   4) praćenje postignuća, provjeravanje i ocjenjivanje znanja učenika;
   5) stručne ekskurzije;
   6) profesionalnu praksu;
   7) slobodne odnosno vannastavne aktivnosti;
   8) druge oblike propisane obrazovnim programom.
IV ORGANIZACIJA NASTAVE
Teorijska nastava
Član 36
Teorijska nastava iz opšteobrazovnih i stručno teorijskih predmeta i modula izvodi se u odjeljenjima koja čine učenici istog razreda.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, ukoliko su predmetni programi i ishodi učenja isti nastava se može izvoditi za učenike različitih razreda.
Profesionalna praksa
Član 37
Profesionalna praksa izvodi se, po pravilu, nakon završetka nastavne godine za učenike koji su praktično obrazovanje ostvarili u objektima škole.
Profesionalna praksa iz stava 1 ovog člana, može da traje najduže 15 radnih dana.
Način organizovanja i trajanje profesionalne prakse utvrđuje se obrazovnim programom.
Odjeljenje
Član 38
Odjeljenje ima najviše 28 učenika.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, odjeljenje može imati do 32 učenika, po odobrenju Ministarstva.
Broj učenika u grupi utvrđuje se obrazovnim programom.
Fond časova
Član 39
U toku sedmice učenici škole mogu imati 32 časa nastave, u skladu sa obrazovnim programom.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, u školama u kojima se nastava izvodi na jeziku pripadnika manjinskih naroda i drugih manjinskih nacionalnih zajednica, učenici mogu imati do 34 časa nastave.
U školi u kojoj se nastava izvodi po obrazovnom programu koji je donesen na osnovu međunarodnih konvencija učenici mogu imati u toku sedmice više od 32 časa nastave.
U višoj stručnoj školi učenici mogu imati do 40 časova nastave, u skladu sa obrazovnim programom.
Sedmična norma
Član 40
U toku sedmice učenici koji imaju zaključen individualni ugovor o obrazovanju kod poslodavca mogu imati do 36 časova nastave, u skladu sa obrazovnim programom.
Opterećenost učenika
Član 41
U toku jednog dana učenici mogu imati najviše sedam časova nastave.
Učeniku koji se više od devet mjeseci obrazuje kod poslodavca mora se obezbijediti najmanje osam sedmica odmora.
Trajanje nastavnog časa
Član 42
Nastavni čas teorijske nastave, vježbi i praktičnog obrazovanja u školi traje 45 minuta, a praktičnog obrazovanja kod poslodavca 60 minuta.
Praktično obrazovanje
Član 43
Praktično obrazovanje se obavlja radi primjene teorijskih znanja u praksi i sticanja novih vještina.
Praktično obrazovanje se izvodi u objektima škole (radionice, ekonomije, kabineti, laboratorije, đačke zadruge) i u objektima van škole (ustanove, preduzeća i preduzetnici).
Način izvođenja praktičnog obrazovanja
Član 44
Praktično obrazovanje se izvodi za odjeljenje ili za grupu učenika istog razreda.
Broj učenika iz stava 1 ovog člana utvrđuje se obrazovnim programom.
V OBRAZOVANJE KOD POSLODAVCA
Individualni ugovor o obrazovanju
Član 45
Ugovor o obrazovanju između poslodavca i roditelja učenika, sadrži:
   1) ime i prezime učenika, godinu rođenja, prebivalište i ime roditelja, odnosno staratelja (u daljem tekstu: roditelj);
   2) prethodno obrazovanje učenika;
   3) naziv, sjedište i djelatnost poslodavca;
   4) naziv zanimanja za koje se učenik obrazuje;
   5) početak i vrijeme trajanja obrazovanja učenika;
   6) obim praktične osposobljenosti i znanja koje poslodavac mora obezbijediti učeniku;
   7) raspored praktičnog obrazovanja u toku školske godine;
   8) lične podatke i podatke o odgovarajućem stručnom obrazovanju zaposlenog kod poslodavca koji je odgovoran za obrazovanje učenika;
   9) prava i dužnosti učenika;
   10) dužnosti poslodavca;
   11) mjesečnu naknadu koju učenik prima za vrijeme praktičnog obrazovanja, u skladu sa zakonom;
   12) obavezu poslodavca da neće opterećivati učenika poslovima koji nijesu povezani sa njegovim obrazovanjem;
   13) obaveze učenika i poslodavca u slučaju raskida individualnog ugovora o obrazovanju;
   14) druga pitanja od značaja za obavljanje praktičnog obrazovanja.
Škola je dužna da vodi evidenciju o zaključenim individualnim ugovorima o obrazovanju.
Dužnosti poslodavca
Član 46
Poslodavac je dužan, naročito, da:
   1) brine da učenik redovno pohađa praktično obrazovanje i ispunjava radne obaveze;
   2) učeniku redovno isplaćuje mjesečnu naknadu, u skladu sa ovim zakonom;
   3) učeniku obezbijedi zaštitu za vrijeme praktičnog obrazovanja u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita na radu;
   4) brine o zdravlju učenika u toku praktičnog obrazovanja;
   5) učeniku, pored odmora utvrđenog ovim zakonom, omogući još najmanje pet radnih dana za pripremu polaganja završnog ispita;
   6) vodi evidenciju o prisustvu učenika na praktičnom obrazovanju;
   6a) omogući nastavniku u ustanovi da neposrednim uvidom i uvidom u dokumentaciju prati realizovanje praktične nastave;
   7) ispunjava druge obaveze utvrđene individualnim ugovorom o obrazovanju.
Dužnosti učenika
Član 47
Učenik je dužan, naročito, da:
   1) redovno pohađa praktično obrazovanje i ispunjava radne obaveze;
   2) prilikom sticanja obrazovanja ponaša se u skladu sa uputstvima poslodavca i škole;
   3) čuva poslovnu tajnu poslodavca;
   4) ponaša se u skladu sa propisima o zaštiti na radu;
   5) ispunjava i druge obaveze utvrđene individualnim ugovorom o obrazovanju.
Provjera praktičnog obrazovanja kod poslodavca
Član 48
Nivo postignuća praktičnog obrazovanja učenika koji se obrazuje kod poslodavca provjeravaju škola i poslodavac, na kraju svake nastavne godine.
Način ocjenjivanja i postupak provjere postignuća praktičnog obrazovanja iz stava 1 ovog člana propisuje Ministarstvo.
Naknada
Član 49
Učenik ima pravo na naknadu za vrijeme trajanja individualnog ugovora o obrazovanju kod poslodavca.
Visina naknade iz stava 1 ovog člana iznosi za prvu godinu obrazovanja najmanje 10%, za drugu godinu obrazovanja najmanje 15%, a za treću godinu obrazovanja najmanje 20% od prosječne neto zarade u Crnoj Gori.
Sredstva za naknade iz stava 2 ovog člana, za prvu i drugu godinu obrazovanja obezbjeđuje Ministarstvo, a za treću godinu obrazovanja poslodavac.
Raskid ugovora
Član 50
Učenik i poslodavac mogu raskinuti individualni ugovor o obrazovanju, ako je to uređeno ugovorom.
Obavezni raskid ugovora
Član 51
Individualni ugovor o obrazovanju se raskida, ako:
   1) je zaključen na osnovu netačnih podataka i dokumenata;
   2) je učeniku prestao status redovnog učenika u skladu sa zakonom;
   3) se ne obezbijedi zaštita na radu;
   4) učenik trajno oboli od bolesti koja, po mišljenju ljekara, može da ugrozi život i zdravlje zaposlenih i učenika;
   5) u drugim slučajevima utvrđenim ugovorom.
Obaveza škole
Član 52
Ako se individualni ugovor o obrazovanju raskine zbog neispunjavanja obaveza poslodavca, škola preuzima obavezu zaključivanja novog ugovora sa drugim poslodavcem.
Ako škola ne omogući učeniku praktično obrazovanje kod drugog poslodavca, učenik ima pravo da nastavi obrazovanje u školi.
Prenošenje prava
Član 53
Ukoliko dođe do promjene poslodavca, odnosno vlasnika poslodavaca, prava i obaveze iz individualnog ugovora o obrazovanju se prenose na novog poslodavca, ukoliko je roditelj učenika sa tim saglasan.
Novi poslodavac i roditelj učenika mogu raskinuti individualni ugovor o obrazovanju, na način i u rokovima koji su određeni individualnim ugovorom o obrazovanju.
Prava iz radnog odnosa
Član 54
Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 47/17)
Zaštita učenika na radu
Član 55
Škola i poslodavac su dužni da obuče učenika osnovnim mjerama i sredstvima zaštite na radu pri izvođenju praktičnog obrazovanja.
Zaštitu na radu iz stava 1 ovog člana obezbjeđuju škola i poslodavac.
Period osiguranja
Član 56
Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 47/17)
Shodna primjena propisa
Član 57
Odredbe ovog zakona kojima se uređuju prava i obaveze učenika u školi primjenjuju se i na učenika koji se obrazuje kod poslodavca.
Odredbe ovog zakona kojima se uređuju prava i obaveze učenika koji se obrazuje kod poslodavca primjenjuju se i na učenika kada obavlja praktično obrazovanje van škole (u ustanovi, preduzeću i kod poslodavca).
Nadzor
Član 58
Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 47/17)
VI OCJENJIVANJE
Ocjenjivanje
Član 59
Provjeravanjem i ocjenjivanjem znanja, vještina i kompetencija utvrđuje se uspješnost učenika pri postizanju utvrđenih standarda znanja, odnosno ishoda učenja u skladu sa obrazovnim programom.
Način i postupak ocjenjivanja učenika, odnosno polaznika bliže se uređuje propisom Ministarstva.
Vrste ocjena
Član 60
Uspjeh iz nastavnog predmeta se izražava ocjenama: odličan (5), vrlodobar (4), dobar (3), dovoljan (2) i nedovoljan (1).
Ocjene: odličan, vrlodobar, dobar i dovoljan su pozitivne.
Javnost ocjenjivanja
Član 61
Ocjenjivanje učenika se vrši javno, pred učenicima uz obrazloženje ocjene.
Učenik mora biti ocijenjen iz svih predmeta, odnosno modula u svakom klasifikacionom periodu.
Način ocjenjivanja
Član 62
Provjera, odnosno ocjenjivanje znanja vještina i kompetencija učenika vrši se iz svih nastavnih predmeta, odnosno modula i na ispitu, u skladu sa obrazovnim programom.
Provjeravaju se i ocjenjuju: usmeni odgovori ili pisani radovi, vježbe, seminarski ili grafički radovi, testovi, zadaci, grafički, praktični i drugi radovi i njihova odbrana, usluge, nastupi i sl.
Ponovna provjera znanja
Član 63
Ako više od polovine učenika odjeljenja dobije nedovoljnu ocjenu u pisanoj provjeri znanja (pisani zadatak, test, grafički rad, kontrolna vježba i slično), pisana provjera znanja se ponavlja za učenika koji je dobio nedovoljnu ocjenu, kao i za učenika koji nije zadovoljan ocjenom.
Pisana provjera znanja iz stava 1 ovog člana ponavlja se jedanput.
Ako na ponovnoj pisanoj provjeri znanja učenik dobije manju ocjenu od ocjene koju je dobio na prethodnoj provjeri, upisuje mu se veća ocjena.
Ako više od polovine učenika na ponovnoj pisanoj provjeri znanja dobije nedovoljnu ocjenu, direktor škole je dužan da Zavodu za školstvo, odnosno Centru za stručno obrazovanje podnese zahtjev za evaluaciju rada predmetnog nastavnika.
Zavod za školstvo, odnosno Centar za stručno obrazovanje je dužan da u roku od 15 dana od dana prijema zahtjeva iz stava 4 ovog člana izvrši evaluaciju rada predmetnog nastavnika.
Pisana provjera znanja
Član 64
Učenik može imati najviše dva pisana zadatka u toku sedmice, koji ne mogu biti istog dana.
Zaključna ocjena
Član 65
Zaključna ocjena izvodi se na osnovu svih ocjena dobijenih u klasifikacionom periodu, od kojih najmanje jedna mora biti usmena provjera znanja.
U višoj stručnoj školi zaključna ocjena se izvodi i na predmetnom ispitu, u skladu sa obrazovnim programom.
Uspjeh učenika
Član 66
Učenik je završio razred, ako je iz svakog nastavnog predmeta dobio pozitivnu ocjenu.
Opšti uspjeh učenika se utvrđuje na osnovu prosjeka pozitivnih ocjena iz svih nastavnih predmeta.
Učenik je završio razred sa:
   1) odličnim uspjehom, ako je postigao prosječnu ocjenu najmanje 4,50;
   2) vrlodobrim uspjehom, ako je postigao prosječnu ocjenu najmanje 3,50;
   3) dobrim uspjehom, ako je postigao prosječnu ocjenu najmanje 2,50;
   4) dovoljnim uspjehom, ako je postigao prosječnu ocjenu najmanje 2.
Utvrđivanje uspjeha
Član 67
Ocjene iz nastavnih predmeta, vladanja i opšteg uspjeha se utvrđuju na kraju klasifikacionog perioda.
Ocjenu iz nastavnog predmeta predlaže predmetni nastavnik.
Zaključnu ocjenu utvrđuje odjeljenjsko vijeće.
Izuzetno od stava 2 ovog člana, ocjenu iz nastavnog predmeta koji izvode dva ili više nastavnika predlažu ti nastavnici. Ako se nastavnici ne mogu usaglasiti, ocjenu utvruje odjeljenjsko vijeće.
Ukoliko se ocjena ne može utvrditi na način propisan u st. 3 i 4 ovog člana, ocjenu utvrđuje nastavničko vijeće tako što, na predlog direktora, obrazuje tročlanu komisiju koja će predložiti ocjenu.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, u višoj stručnoj školi ocjene iz nastavnih predmeta, odnosno modula i opšti uspjeh polaznika se utvrđuje na kraju polugodišta i nastavne, odnosno školske godine, a ocjena iz vladanja se ne utvrđuje.
Ako se ukupan godišnji broj časova nastave i drugih oblika obrazovnog rada za nastavni predmet, odnosno modul realizuje do kraja prvog polugodišta polazniku se zaključna (konačna)ocjena utvrđuje na polugodištu na osnovu svih dobijenih ocjena iz tog nastavnog predmeta, odnosno modula ili na predmetnom ispitu, u skladu sa obrazovnim programom.
Škola organizuje predmetni ispit iz stava 7 ovog člana najduže u roku od 10 dana od dana završetka nastave.
Dodatak diplomi
Član 68
Sastavni dio diplome o sticanju nivoa obrazovanja u stručnoj školi je dodatak diplomi koji je usklađen sa EUROPASS-om.
Sadržaj, oblik, obrazac, kao i način popunjavanja dodatka diplome bliže se uređuje propisom Ministarstva.
Ponavljanje razreda
Član 69
Učenik koji na kraju nastavne godine ima više od tri nedovoljne ocjene ili ne položi popravni ispit nije završio razred.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, polaznik u višoj stručnoj školi koji na kraju nastavne godine ima nedovoljnu ocjenu iz nastavnog predmeta, odnosno modula ili nije položio predmeti ispit, nije završio školsku godinu.
Učenik ima pravo da ponovi razred, i to:
   1) jedanput u dvogodišnjoj stručnoj školi;
   2) dva puta u trogodišnjoj, odnosno četvorogodišnjoj stručnoj školi;
   3) jedanput u višoj stručnoj školi.
Učenik iz stava 2 ovog člana isti razred može ponoviti samo jedanput.
Vladanje učenika
Član 70
Vladanje učenika se izražava ocjenama: primjerno, dobro i nezadovoljavajuće.
Ocjenu iz vladanja utvrđuje odjeljenjsko vijeće, na predlog odjeljenskog starješine.
Vanredno napredovanje
Član 71
Učenik koji u toku obrazovanja pokazuje izuzetne sposobnosti i ima odličan uspjeh može završiti dva razreda u toku jedne školske godine, i to: jedan razred redovnim pohađanjem nastave, a drugi polaganjem razrednog ispita na kraju nastavne godine.
Odluku o napredovanju učenika iz stava 1 ovog člana, na predlog odjeljenskog starješine, donosi nastavničko vijeće škole.
Škola, nastavnici i poslodavac su dužni da učeniku iz stava 1 ovog člana pruže pomoć u pripremanju razrednog ispita davanjem uputstava za individualno savladavanje gradiva, upućivanjem na udžbenike, priručnike i drugu literaturu, korišćenjem kabineta, laboratorija, radionica, povremenim prisustvovanjem nastavi u narednom razredu i na drugi način.
Opštim aktom škole bliže se utvrđuje način napredovanja učenika iz stava 1 ovog člana.
VIa SREDNJE UMJETNIČKO OBRAZOVANJE
Ostvarivanje umjetničkog obrazovanja
Član 71a
Srednje umjetničko obrazovanje ostvaruju likovne, muzičke i baletske škole (u daljem tekstu: srednja umjetnička škola).
U srednjoj umjetničkoj školi stiču se kvalifikacije nivoa srednjeg stručnog obrazovanja u trajanju od četiri godine.
Uslovi za upis
Član 71b
Srednje umjetničko obrazovanje mogu sticati lica koja su završila osnovnu školu i koja imaju izraženu nadarenost i sklonost za likovno, muzičko, ili baletsko izražavanje.
Provjera nadarenosti i sklonosti iz stava 1 ovog člana vrši se u skladu sa obrazovnim programom.
Nastava
Član 71c
Nastava u srednjoj umjetničkoj školi je predmetna i izvodi se u tri oblika: odjeljenska, grupna i individualna.
Nastava opšteobrazovnih predmeta izvodi se u odjeljenju.
Nastava stručnoteorijskih predmeta izvodi se u odjeljenju, grupi ili individualno, u skladu sa obrazovnim programom.
Broj učenika u odjeljenju, odnosno grupi utvrđuje se u skladu sa članom 38 ovog zakona.
Čas individualne, odnosno grupne nastave traje 45 minuta.
Individualna nastava se izvodi po klasama. Svi učenici jednog nastavnika individualne nastave čine klasu.
Ispit
Član 71d
Učenik u srednjoj umjetničkoj školi na kraju nastavne godine polaže godišnji ispit iz stručnih predmeta, u skladu sa obrazovnim programom.
Izuzetno od stava 1 ovog člana učenik koji je osvojio prvo, drugo, odnosno treće mjesto na državnom ili međunarodnom takmičenju ne polaže godišnji ispit.
Način i postupak polaganja godišnjeg ispita i druga pitanja od značaja za polaganje godišnjeg ispita uređuju se propisom Ministarstva.
VII ISPITI
Vrste ispita
Član 72
U školi se polažu: popravni, dopunski, diferencijalni, razredni, praktični, stručni, završni, majstorski, predmetni, diplomski i godišnji ispiti.
Ispiti iz stava 1 ovog člana se polažu u: januarskom, junskom i avgustovskom ispitnom roku, ako ovim zakonom nije drukčije određeno.
Popravni ispit
Član 73
Popravni ispit polaže učenik koji na kraju nastavne godine ima jednu, dvije ili tri nedovoljne ocjene.
Učenik koji na kraju nastavne godine ima jednu, dvije ili tri nedovoljne ocjene polaže popravni ispit pred tročlanom komisijom u čijem je sastavu i nastavnik predmeta iz kojeg je učenik ocijenjen nedovoljnom ocjenom.
Popravni ispit učenik polaže u školi koju je pohađao.
Učenik polaže popravni ispit u avgustovskom ispitnom roku, a učenik završnog razreda u junskom ili avgustovskom ispitnom roku.
Učenik koji ne položi popravni ispit u rokovima iz stava 4 ovog člana nije završio razred.
Odredbe ovog člana ne odnose se na polaznika u višoj stručnoj školi.
Dopunski ispit
Član 74
Dopunski ispit se polaže iz nastavnog predmeta koji je učenik učio u manjem obimu nego što je to utvrđeno obrazovnim programom.
Diferencijalni ispit
Član 75
Diferencijalni ispit se polaže iz nastavnog predmeta koji učenik nije učio.
Uslovi
Član 76
Dopunski, odnosno diferencijalni ispit učenik polaže, kada:
   1) prelazi iz jedne u drugu vrstu škole;
   2) poslije sticanja jedne kvalifikacije nivoa obrazovanja želi da stekne drugu kvalifikaciju nivoa obrazovanja;
   3) želi da promijeni obrazovni program;
   4) se u postupku priznavanja utvrdi potreba polaganja tih ispita.
Utvrđivanje ispita
Član 77
Dopunski, odnosno diferencijalni ispit utvrđuje komisija, koju određuje nastavničko vijeće škole.
Rješenjem o polaganju ispita iz stava 1 ovog člana utvrđuju se rokovi polaganja ispita.
Razredni ispit
Član 78
Razredni ispit polaže učenik koji je iz opravdanih razloga ostao neocijenjen na kraju nastavne godine iz jednog ili svih nastavnih predmeta, kao i iz onih predmeta iz kojih nije prisustvovao trećini ili više časova, odnosno programskih sadržaja predviđenih obrazovnim programom za nastavnu godinu.
Razredni ispit polaže i učenik koji nije pohađao školu zbog bolničkog liječenja ili drugih opravdanih razloga u trajanju od najmanje 60 dana, o čemu odlučuje nastavničko vijeće škole.
U slučaju da krivicom škole nije realizovana najmanje jedna trećina časova koji su predviđeni obrazovnim programom, škola je dužna da organizuje pripremanje učenika za polaganje razrednih ispita.
Razredni ispit može da polaže i nadareni učenik, učenik koji se paralelno obrazuje i učenik sportista.
Razredni ispit polaže učenik kojem je izrečena vaspitna mjera isključenja iz škole, u skladu sa ovim zakonom.
Razredni ispiti iz st. 1, 2 i 4 ovog člana polažu se u junskom i avgustovskom ispitnom roku.
Razredni ispit polaže i vanredni učenik u skladu sa ovim zakonom.
Odredbe ovog člana ne odnose se na polaznika u višoj stručnoj školi.
Nadležnost
Član 79
Način i postupak polaganja popravnih, dopunskih, diferencijalnih i razrednih ispita bliže se uređuju propisom Ministarstva.
Predmetni ispit
Član 79a
Polaznik polaže predmetne ispite, u skladu sa obrazovnim programom.
Škola organizuje dva ispitna roka za polaganje predmetnih ispita u toku školske godine.
Rokove iz stava 2 ovog člana određuje nastavničko vijeće.
Predmetni ispit iz nastavnog predmeta može da se polaže najviše dva puta u jednoj školskoj godini.
Ispitivač na predmetnom ispitu je nastavnik predmeta koji je polazniku predavao nastavni predmet.
Uslov za polaganje predmetnog ispita može biti realizovana vježba, seminarski rad i dr., u skladu sa obrazovnim programom.
Ocjene iz pojedinih oblasti, odnosno djelova nastavnog predmeta i vježbe, seminarskog rada ili drugog zadatka se uvažavaju pri utvrđivanju ocjene na predmetnom ispitu.
Polaganje predmetnog ispita pred komisijom
Član 79b
Ukoliko polaznik nije položio predmetni ispit u utvrđenim rokovima, polaže predmetni ispit pred komisijom koju čine predmetni nastavnik, nastavnik istog ili srodnog predmeta i stalni član.
Komisiju iz stava 1 ovog člana i datum i termin polaganja predmetnog ispita određuje nastavničko vijeće.
Ocjena komisije je konačna.
Praktični ispit
Član 80
U dvogodišnjoj stručnoj školi učenik polaže praktični ispit.
Završni ispit
Član 81
U trogodišnjoj stručnoj školi učenik polaže završni ispit.
Stručni ispit
Član 82
U četvorogodišnjoj stručnoj školi učenik polaže stručni ispit.
Izuzetno od stava 1 ovog člana pravo da polaže stručni ispit ima i učenik koji je završio trogodišnju stručnu školu, položio završni ispit i završio dodatno obrazovanje u trajanju od dvije godine koje se stiče u četvorogodišnjoj stručnoj školi.
Stručni ispit se sastoji iz opšteobrazovnog i stručnog dijela.
Opšteobrazovni dio ispita čine:
   - crnogorski ili maternji jezik i književnost:
   - matematika, ili prvi strani jezik, u skladu sa obrazovnim programom.
Stručni dio ispita čini stručnoteorijski predmet, odnosno stručna teorija.
Predmet iz stava 4 alineja 2 ovog člana učenik može da polaže na osnovnom ili višem nivou, u skladu sa ispitnim katalogom.
Učenik bira nivo polaganja predmeta iz stava 4 ovog člana.
Stručnoteorijski predmet, odnosno stručna teorija od značaja za obrazovni profil izučava se najmanje u dva razreda sa po dva časa sedmično i određena je obrazovnim programom.
Izuzetno od stava 5 ovog člana, stručni dio ispita za učenike koji ne nastavljaju obrazovanje čini stručni rad sa odbranom.
Izuzetno od st. 6 i 7 ovog člana učenik koji ne nastavlja obrazovanje polaže predmete iz stava 4 alineja 2 ovog člana na osnovnom nivou.
Državna komisija za stručni ispit
Član 82a
Radi pripreme i izvođenja stručnog ispita Ministarstvo obrazuje Državnu komisiju za stručni ispit (u daljem tekstu: Komisija), na period od četiri godine.
Komisija ima sedam članova.
Članovi Komisije su po funkciji: ministar nadležan za poslove prosvjete, direktor Zavoda za školstvo, direktor Centra za stručno obrazovanje i direktor Ispitnog centra.
Aktom o obrazovanju Komisije iz stava 1 ovog člana utvrđuje se bliži sastav, način rada i odlučivanja i druga pitanja od značaja za rad Komisije.
Nadležnost Državne komisije za stručni ispit
Član 82b
Komisija iz člana 82a ovog zakona:
   1) određuje granicu prelaznosti za nastavne predmete koji se polažu na stručnom ispitu, na predlog Ispitnog centra;
   1a) obrazuje predmetne komisije za pojedine nastavne predmete koji se polažu na stručnom ispitu, na predlog Ispitnog centra;
   1b) odobrava sadržaj ispitnog materijala (test, esej, ispitna pitanja, ispitni listići i sl.), na prijedlog predmetne komisije;
   1c) obrazuje komisiju za ocjenjivanje učenika po prigovoru na ocjenu na stručnom ispitu i, po potrebi, i druge komisije;
   2) odlučuje o sprovođenju eksperimentalnog stručnog ispita i obimu i načinu sprovođenja tog ispita;
   3) razmatra izvještaj Ispitnog centra o rezultatima postignutim na stručnom ispitu;
   4) odlučuje o drugim pitanjima od značaja za sprovođenje stručnog ispita.
Polaganje stručnog ispita
Član 82c
Učenik koji nastavlja obrazovanje polaže stručni ispit eksterno.
Učenik koji ne nastavlja obrazovanje polaže stručni ispit u organizaciji škole.
Učenik koji nije položio stručni ispit u rokovima propisanim ovim zakonom ima pravo da polaže stručni ispit bez plaćanja naknade i u narednoj školskoj godini.
Za polaganje stručnog ispita, škola može organizovati stručni tečaj u trajanju od godinu dana, kao poseban program pripreme za lica koja su završila četvrti razred gimnazije.
Organizacija i izvođenje stručnog tečaja prilagođavaju se nivou znanja kandidata i bliže se uređuje propisom Ministarstva.
Polaznik stručnog tečaja je obavezan da redovno pohađa nastavu.
Program stručnog tečaja donosi Nacionalni savjet.
Diplomski ispit
Član 83
U višoj stručnoj školi učenik polaže diplomski ispit.
Program ispita
Član 84
Obrazovnim programom za svaku struku se utvrđuje program praktičnog, završnog, stručnog i diplomskog ispita.
Način i postupak polaganja praktičnog, završnog, stručnog i diplomskog ispita propisuje Ministarstvo.
Majstorski ispit
Član 85
Majstorski ispit ima pravo da polaže učenik koji je završio:
   1) trogodišnju stručnu školu, položio završni ispit i ima tri godine radnog iskustva u struci (na poslovima određenog zanimanja);
   2) četvorogodišnju stručnu školu, položio stručni ispit i ima dvije godine radnog iskustva u struci (na poslovima određenog zanimanja).
Priprema za polaganje
Član 86
Pripremu za polaganje majstorskog ispita mogu da organizuju: škola, licencirani organizator obrazovanja odraslih, reprezentativno udruženje poslodavaca, Privredna komora Crne Gore, strukovna udruženja i poslodavac.
Program majstorskog ispita
Član 87
Program majstorskog ispita donosi Nacionalni savjet, na predlog Centra za stručno obrazovanje, u skladu sa standardom zanimanja i standardom kvalifikacije.
Polaganje majstorskog ispita
Član 88
Majstorski ispit se polaže u skladu sa ispitnim katalogom koji donosi Nacionalni savjet, na predlog Centra za stručno obrazovanje.
Majstorski ispit se polaže pred komisijom koju obrazuje Centar za stručno obrazovanje.
Diplomu o položenom majstorskom ispitu izdaje Centar za stručno obrazovanje.
Propisivanje majstorskog ispita
Član 89
Način i postupak polaganja majstorskog ispita propisuje Ministarstvo, u saradnji sa Centrom za stručno obrazovanje.
VIII VANREDNI UČENICI
Oblasti
Član 90
Obrazovnim programom se utvrđuju oblasti u kojima vanredni učenici mogu sticati stručno obrazovanje, kao i način ostvarivanja praktičnog obrazovanja.
Pripremna nastava
Član 90a
Vanredni učenik je obavezan da pohađa pripremnu nastavu.
Predmete, nastavne sadržaje i fond časova nastave iz stava 1 ovog člana, za svaki obrazovni program, utvrđuje nastavničko vijeće škole.
Ukupan fond časova iz stava 2 ovog člana ne može biti manji od 50% ukupnog godišnjeg broja časova za određeni obrazovni program, a određuje se u skladu sa odgovarajućom metodologijom, koju donosi Nacionalni savjet, na predlog Centra za stručno obrazovanje.
Polaganje ispita
Član 91
Vanredni učenik polaže razredni ispit i odgovarajući ispit na završetku odgovarajućeg nivoa obrazovanja.
Vanredni učenik polaže ispite iz stava 1 ovog člana u junu, avgustu i januaru.
Vanredni učenik u toku jedne školske godine može završiti jedan razred.
Vanredni učenik polaže razredni ispit iz jednog, više ili svih nastavnih predmeta, u skladu sa obrazovnim programom.
Polaganjem razrednog ispita vanredni učenik polaže dopunske i diferencijalne ispite, u skladu sa obrazovnim programom, s tim da putem polaganja dopunskih i diferencijalnih ispita u jednom ispitnom roku može završiti jedan razred.
Za polaganje ispita iz stava 1 ovog člana i za časove pripremne nastave iz člana 90a ovog zakona vanredni učenik i učenik iz člana 23 stav 3 ovog zakona plaća naknadu koju utvrđuje Ministarstvo.
Priznavanje ocjena
Član 92
Vanrednom učeniku se priznaju pozitivne ocjene koje je stekao tokom redovnog školovanja na kraju nastavne ili školske godine, kao i u toku prethodnog polaganja.
Propisi
Član 93
Način i postupak polaganja ispita iz člana 91 ovog zakona propisuje Ministarstvo.
Poništenje ispita
Član 94
Kada direktor škole ili nadležna inspekcija utvrdi da ispiti nijesu obavljeni u skladu sa zakonom i propisima donesenim na osnovu njega, nastavničko vijeće je dužno da, u roku koji odredi taj organ, donese odluku o poništenju ispita i svjedočanstava izdatih na osnovu takvih ispita.
Ako nastavničko vijeće u određenom roku ne donese odluku iz stava 1 ovog člana, direktor će donijeti rješenje o poništenju ispita i svjedočanstava izdatih na osnovu takvog ispita.
Izuzetno od st. 1 i 2 ovog člana, kada nadležna prosvjetna inspekcija utvrdi da stručni ispit nije obavljen u skladu sa ovim zakonom i propisima donijetim na osnovu ovog zakona, Ispitni centar je dužan da, u roku koji odredi taj organ, donese odluku o poništenju stručnog ispita i diploma izdatih na osnovu tog ispita.
Ako Ispitni centar ne donese odluku iz stava 3 ovog člana, odluku o poništenju stručnog ispita i diploma donosi ministar nadležan za poslove prosvjete.
Objavljivanje
Član 95
Rješenje o poništenju ispita, odnosno svjedočanstva iz člana 94 ovog zakona objavljuje u "Službenom listu Crne Gore" organ koji ga je donio.
IX SLOBODNE AKTIVNOSTI
Slobodne aktivnosti
Član 96
U školi se organizuju slobodne aktivnosti učenika.
Zadaci i program slobodnih aktivnosti iz stava 1 ovog člana utvrđuju se obrazovnim programom, godišnjim programom rada i opštim aktom škole.
Način ostvarivanja
Član 97
Slobodne aktivnosti učenika se ostvaruju putem: predavanja, stručnih ekskurzija, okruglih stolova, društveno korisnog rada i drugih oblika.
Učeničke radionice
Član 98
Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 45/10)
Način organizovanja
Član 99
Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 45/10)
X NASTAVNICI I SARADNICI
Izvođači
Član 100
Obrazovno-vaspitni rad obavljaju: nastavnici, nastavnici praktičnog obrazovanja, stručni saradnici i saradnici u nastavi.
Nastavnik može da izvodi nastavu iz najviše tri nastavna predmeta u jednom odjeljenju.
Izuzetno od stava 2 ovog člana, ukoliko u školi nema nastavnika potrebnog profila, nastavnik može da izvodi nastavu iz više od tri nastavna predmeta, a najviše pet u jednom odjeljenju.
Izvođači praktičnog obrazovanja
Član 101
Praktično obrazovanje u školi obavlja nastavnik praktičnog obrazovanja.
Praktično obrazovanje u objektima van škole obavlja instruktor.
Instruktor je lice zaposleno kod poslodavca.
Nastavnici
Član 102
Nastavnik u školi može biti lice koje ima sedmi nivo okvira kvalifikacija, podnivo jedan, odnosno podnivo dva (240, odnosno 300 kredita CSPK-a), odgovarajućeg profila.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, nastavu iz pojedinih predmeta, odnosno modula mogu izvoditi lica sa šestim nivoom okvira kvalifikacija (180 kredita CSPK-a), ukoliko ne postoji odgovarajući studijski program (240, odnosno 300 kredita CSPK-a).
Saradnik
Član 103
Stručni saradnik (pedagog, psiholog, bibliotekar i dr.) može biti lice koje ima sedmi nivo okvira kvalifikacija, podnivo jedan, odnosno podnivo dva (240, odnosno 300 kredita CSPK-a), odgovarajućeg profila.
Saradnik u nastavi (laborant, demonstrator i dr.) može biti lice koje ima najmanje četvrti nivo okvira kvalifikacija, podnivo jedan (240 kredita CSPK-a), odgovarajućeg profila.
Nastavnik praktičnog obrazovanja
Član 104
Nastavnik praktičnog obrazovanja može biti lice koje ima sedmi nivo okvira kvalifikacija, podnivo jedan, odnosno podnivo dva (240, odnosno 300 kredita CSPK-a), odnosno šesti nivo okvira kvalifikacija (180 kredita CSPK-a) odgovarajućeg profila ili majstorski ispit i položen pedagoško-andragoški ispit (potrebno pedagoško-andragoško obrazovanje).
Instruktor
Član 105
Instruktor može biti lice koje ima odgovarajuće obrazovanje najmanje istog nivoa okvira kvalifikacija za koji se učenik obrazuje i pet godina radnog iskustva.
Nastavnik u višoj stručnoj školi
Član 105a
Nastavnik, odnosno nastavnik praktičnog obrazovanja u višoj stručnoj školi, pored uslova propisanih ovim zakonom, mora da ima najmanje pet godina radnog iskustva u nastavi.
Oblast obrazovanja
Član 106
Oblast (profil) obrazovanja nastavnika, stručnih saradnika i saradnika u nastavi, kao i oblast obrazovanja i potrebno pedagoško-andragoško obrazovanje nastavnika praktičnog obrazovanja utvrđuje se propisom Ministarstva.
Norma časova nastavnika i saradnika
Član 107
Nastavnici su dužni da, u okviru četrdesetočasovne radne nedjelje, izvode nastavu (norma časova), i to:
   1) iz crnogorskog ili maternjeg jezika - 16 časova;
   2) iz stranog jezika - 18 časova;
   3) iz matematike - 16 časova;
   4) iz predmeta čija nastava iziskuje pripremanje i izvođenje eksperimenata, izradu, pregled i ocjenjivanje zadataka, programa i projekata za sve učenike jednog odjeljenja - 18 časova;
   5) iz predmeta za čiju nastavu je obavezno pripremiti, pregledati i ocjenjivati projekte, programe i druge zadatke, različite za svakog učenika - 18 časova;
   6) iz modula - 18 časova;
   7) iz ostalih predmeta teorijske nastave - 18 časova.
Stručni saradnici su dužni da, u okviru četrdesetočasovne radne nedjelje, ostvare 30 časova neposrednog rada sa učenicima, a raspored preostalog radnog vremena, u okviru četrdesetočasovne radne nedjelje, utvrđuje se statutom škole.
Obaveze saradnika u nastavi, u okviru četrdesetočasovne radne nedjelje, određuju se statutom škole.
Nastavnici praktičnog obrazovanja su dužni da, u okviru četrdesetočasovne radne nedjelje, ostvare 20 časova praktičnog obrazovanja.
Nastavnici stručno-teorijskih predmeta u umjetničkoj školi su dužni da u okviru četrdesetočasovne radne nedjelje ostvare 18 časova nastave.
Nastavnici i nastavnici praktičnog obrazovanja su dužni da, radi postizanja ciljeva obrazovnog programa, pored norme časova utvrđene ovim članom, ostvare još dva časa neposrednog rada sa učenicima u realizaciji ostalih oblika obrazovno-vaspitnog rada, a raspored preostalog radnog vremena, u okviru četrdesetočasovne radne nedjelje, utvrđuje se statutom škole.
Izuzetno od st. 1 i 4 ovog člana, u višoj stručnoj školi ukupan godišnji broj časova iz nastavnog predmeta realizuje se u skladu sa obrazovnim programom i godišnjim programom rada ustanove.
XI PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Primjena obrazovnih programa
Član 108
Obrazovni programi za sticanje stručnog obrazovanja u skladu sa ovim zakonom eksperimentalno se uvode za pojedine struke i zanimanja, kada se za to steknu uslovi propisani ovim zakonom.
Odluku o obrazovnim programima iz stava 1 ovog člana donosi Ministarstvo, na predlog nadležnog savjeta.
Do donošenja standarda zanimanja, u skladu sa ovim zakonom, priprema obrazovnih programa obaviće se po dosadašnjim propisima.
Član 108a
Obrazovni programi doneseni prije stupanja na snagu ovog zakona moraju se kreditno vrednovati najkasnije do školske 2015/16. godine.
Ispunjavanje uslova za upis
Član 109
Do primjene novih propisa o osnovnom obrazovanju i vaspitanju, u dvogodišnju stručnu školu može se upisati lice koje je završilo najmanje šesti razred osnovne škole, a redovno je pohađalo osnovnu školu do 15. godine života, u skladu sa Zakonom o osnovnoj školi ("Službeni list RCG", br. 34/91, 56/92, 32/93 i 20/95).
Priznavanje stečenog obrazovanja
Član 110
Priznaje se stručno obrazovanje licu koje je steklo to obrazovanje po ranijim propisima.
Priznavanje stručne spreme
Član 111
Lice koje je steklo peti stepen stručne spreme ili VKV po ranijim propisima izjednačava se sa licem koje je položilo majstorski ispit u skladu sa ovim zakonom.
Pravo na započeto obrazovanje
Član 112
Učenik koji je do dana stupanja na snagu ovog zakona započeo sticanje srednjeg obrazovanja prema nastavnom planu i programu donesenom na osnovu Zakona o srednjoj školi ("Službeni list SRCG", br. 28/91 i "Službeni list RCG", br. 56/92 i 27/94) ima pravo da nastavi i završi obrazovanje po tom nastavnom planu i programu, u roku određenom za njegovo izvođenje, a najkasnije dvije godine po isteku toga roka.
Učenik iz stava 1 ovog člana ima pravo da završi školu pod uslovima i na način propisanim Zakonom o srednjoj školi ("Službeni list SRCG", br. 28/91 i "Službeni list RCG", br. 56/92 i 27/94), ako nije u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.
Mogućnost izbora
Član 113
Učenik koji je do dana stupanja na snagu ovog zakona započeo školovanje za sticanje trećeg, odnosno četvrtog stepena stručne spreme polaže završni, odnosno maturski ispit po dosadašnjim propisima.
Izuzetno od stava 1 ovog člana, učenik koji je započeo školovanje za sticanje trećeg, odnosno četvrtog stepena stručne spreme može polagati završni, odnosno stručni ispit u skladu sa ovim zakonom.
Obrazovanje do donošenja novih obrazovnih programa
Član 114
Učenik koji se upiše u stručnu školu nakon stupanja na snagu ovog zakona, a prije uvođenja novih obrazovnih programa donesenih u skladu sa zakonom, obrazuje se i završava školu na način i pod uslovima propisanim ovim zakonom.
Standardi zanimanja
Član 115
Briše se. (Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stručnom obrazovanju, "Sl. list CG", br. 45/10)
Upis u obrazovne programe
Član 116
Za obrazovanje po pojedinim obrazovnim programima, u skladu sa ovim zakonom, može se upisati lice koje je završilo obrazovanje prema Zakonu o srednjoj školi, i to:
   1) u program pripreme za polaganje majstorskog ispita, lice koje je završilo trogodišnju, odnosno četvorogodišnju stručnu ili tehničku školu i ima tri godine radnog iskustva;
   2) u program višeg stručnog obrazovanja, lice koje je završilo tehničku školu ili četvorogodišnju stručnu školu i položilo peti stepen stručne spreme.
Član 116a
Lica koja nemaju status učenika do školske 2009/10. godine, razredni ispit će polagati u stručnim školama čiji je osnivač Crna Gora.
Od školske 2009/10. godine lica iz stava 1 ovog člana, razredni ispit polažu putem eksterne provjere znanja kod Ispitnog centra.
Upis u prelaznom periodu
Član 116b
Do primjene eksterne provjere znanja na kraju završnog razreda u svim osnovnim školama upis učenika u stručnu školu vršiće se na osnovu opšteg uspjeha učenika u posljednja tri razreda osnovne škole i posebne nadarenosti, odnosno umješnosti koje su značajne za sticanje obrazovanja.
Polaganje stručnog ispita u prelaznom periodu
Član 116c
Stručni ispit organizovaće Ispitni centar u skladu sa ovim zakonom počev od školske 2010/2011. godine.
Stručni ispit u organizaciji škole
Član 116d
Stručni ispit za učenike koji nakon završene četvorogodišnje stručne škole ne nastavljaju obrazovanje organizovaće se u skladu sa ovim zakonom od školske 2013/2014. godine.
Upis
Član 116e
Odredbe člana 20 ovog zakona koje se odnose na utvrđivanje redosljeda za upis u četvorogodišnju stručnu školu primjenjivaće se od školske 2018/2019. godine.
Stručni ispit
Član 116f
Polaganje stručnog ispita u skladu sa članom 82 ovog zakona organizovaće se od školske 2020/2021. godine.
Broj učenika u odjeljenju
Član 116g
Broj učenika u odjeljenju određen u skladu sa članom 38 ovog zakona primjenjivaće se na učenike prvog razreda počev od školske 2017/2018. godine.
Period osiguranja
Član 117
Do donošenja propisa iz oblasti penzijskog i invalidskog osiguranja, učeniku koji se obrazuje kod poslodavca, u skladu sa ovim zakonom, računa se period nastave u period osiguranja, tako da se dvanaest mjeseci obrazovanja kod poslodavca računa kao šest mjeseci perioda osiguranja.
Osnovica za plaćanje doprinosa, u skladu sa ovim zakonom, je mjesečna naknada učenika uvećana za poreze i doprinose, u skladu sa posebnim zakonom.
Osnovica za plaćanje doprinosa ne može biti niža od iznosa prosječne zarade zaposlenih u Crnoj Gori.
Zatečeni nastavnici
Član 118
Nastavnik koji je na dan stupanja na snagu ovog zakona zatečen u školi u radnom odnosu na neodređeno vrijeme, a završio je visoku školu, može nastaviti sa izvođenjem nastave.
Nastavnik praktične nastave koji je na dan stupanja na snagu ovog zakona zatečen u školi u radnom odnosu na neodređeno vrijeme, a nema školsku spremu propisanu ovim zakonom, može nastaviti sa izvođenjem nastave.
Rok za donošenje propisa
Član 119
Propisi predviđeni ovim zakonom donijeće se najkasnije u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Do donošenja propisa iz stava 1 ovog člana primjenjivaće se propisi koji su važili do dana stupanja na snagu ovog zakona, ako nijesu u suprotnosti sa ovim zakonom.
Član 119a
Propisi za sprovođenje ovog zakona donijeće se u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Do donošenja propisa utvrđenih ovim zakonom primjenjivaće se propisi koji su važili do stupanja na snagu ovog zakona, ako nijesu u suprotnosti sa ovim zakonom.
Rok za donošenje propisa utvrđenih ovim zakonom
Član 119b
Propisi za sprovođenje ovog zakona donijeće se u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Do donošenja propisa iz stava 1 ovog člana primjenjivaće se propisi koji su važili do stupanja na snagu ovog zakona, ako nijesu u suprotnosti sa ovim zakonom.
Rok za donošenje propisa za sprovođenje ovog zakona
Član 119c
Propisi za sprovođenje ovog zakona donijeće se u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Do donošenja propisa iz stava 1 ovog člana primjenjivaće se propisi koji su važili do stupanja na snagu ovog zakona ako nijesu u suprotnosti sa ovim zakonom.
Usklađivanje akata
Član 120
Škole su dužne da usklade rad, organizaciju i opšte akte sa ovim zakonom u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Rok za donošenje propisa
Član 120a
Propisi predviđeni ovim zakonom donijeće se najkasnije u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Prestanak važenja
Član 121
Zakon o srednjoj školi ("Službeni list SRCG", br. 28/91 i "Službeni list RCG", br. 56/92 i 27/94) prestaje da važi na kraju školske godine u kojoj učenici završavaju obrazovanje po dosadašnjim nastavnim planovima i programima.
Stupanje na snagu zakona
Član 122
Ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom listu Crne Gore".
ODREDBE KOJE NIJESU UŠLE U PREČIŠĆEN TEKST
ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O STRUČNOM OBRAZOVANJU
("Službeni list Republike Crne Gore", br. 049/07 od 10.08.2007)
Član 55
Ovlašćuje se Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo Skupštine Republike Crne Gore da utvrdi prečišćeni tekst ovog zakona.
Član 56
Ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom listu Republike Crne Gore".